PETICE dle čl. 18 Listiny základních práv a svobod a zákona č. 85/1990 Sb. o právu petičním
„Stop nezákonnému omezování vstupu do lesa“
Petice za dodržování práva na svobodný vstup do lesa na území městské části Praha – Dolní Měcholupy
Vážení, my níže podepsaní občané se na Vás obracíme v záležitosti dodržování našeho práva na svobodný vstup do lesa na území městské části Praha – Dolní Měcholupy. Právo na vstup každého jednotlivce do lesa je garantováno ustanovením § 19 odst. 1 zákona č. 289/1995, zákon o lesích a o změně některých zákonů (lesní zákon) ve znění pozdějších předpisů (dále jen „Zákon o lesích“), kde je stanoveno, že každý právo vstupovat do lesa na vlastní nebezpečí, sbírat tam pro vlastní potřebu lesní plody a suchou na zemi ležící klest. My níže podepsaní občané požadujeme, aby toto zákonem garantované právo bylo dodržováno.
Na území městské části Praha – Dolní Měcholupy je však toto právo zásadně omezováno a porušováno, a to ze strany zábavního parku Krtkův svět, resp. jeho provozovatelů, kteří se poměrně často mění (v nedávné době s jednalo např. o společnosti Krtkův svět s. r.o., Krtkův park s.r.o., Bucini s. r. o. v současné době se jedná o společnost Funny Mike s.r.o.), společně s vlastníkem lesa Josefem Roušalem, nar. 13.8.1977, trvale bytem Hlavní 247, Průhonice, 252 43.
Zábavní park Krtkův svět se částečně nachází na pozemcích, které jsou určeny k plnění funkce lesa, přičemž tento park je vybudován a provozován v rozporu s legislativou (bez příslušných povolení, kolaudačních rozhodnutí, navzdory zákazu činnosti). Oplocením zábavního parku nacházejícího se v lese tak došlo k porušení ustanovení § 32 odst. 8 Zákona o lesích, kde je výslovně zakázáno oplocovat les z důvodů vlastnických nebo za účelem omezení obecného užívání lesa. Navzdory tomuto zákazu je však les nacházející se mimo jiné na území městské části Praha – Dolní Měcholupy oplocen, přičemž za vstup do něj, jakožto do zábavního parku, je dokonce vybíráno nezanedbatelné vstupné. Občané nejen z Dolních Měcholup, ale i z přilehlého okolí, tak nemají možnost svobodně vstupovat do lesa, využívat ho za účelem volnočasových aktivit či relaxace. Jejich zákonem garantované právo je tedy dlouhodobě porušováno, a to v důsledku nezákonných zásahů vlastníka lesa a provozovatelů zábavního parku Krtkův svět.
Situace je o to závažnější, že jiný les na území městské části Praha – Dolní Měcholupy navíc není.
Žádáme Vás proto, abyste učinili příslušná opatření k zastavení porušování práva občanů na svobodný vstup do lesa. Požadujeme, aby nezákonné oplocení lesa bylo odstraněno a občanům byl umožněn vstup do lesa, na který mají ze zákona nárok. Žádáme Vás rovněž o učinění efektivních kroků směřujících k ukončení nezákonné činnosti provozovatelů zábavního parku krtkův svět i vlastníka lesa, pana Josefa Roušala.
My, níže podepsaní občané, trváme na zpřístupnění lesa a vyvození důsledků z nezákonného omezování práva na vstup do něj, nezákonného oplocení lesa a provozování zábavního parku krtkův svět v rozporu se zákonem.
Petiční výbor ve složení členů spolku Dolnoměcholupsko z.s.:
1) Josef Holeš, RČ:720825/0511, trvale bytem Za Kovárnou 52/7, Praha – Dolní Měcholupy, 1110 1,
2) Ing. Petr Šavrda, RČ: 630622/2109, trvale bytem U Šumavy 278/24, Praha – Dolní Měcholupy, 111 01,
3) Ing. Pavel Brabec, RČ: 961127/0515, trvale bytem Nad Vokolky 237/29, Praha – Dolní Měcholupy, 111 01. Petiční výbor může zastupovat jakýkoliv člen petičního výboru.
Petici organizuje spolek Dolnoměcholupsko, z.s., se sídlem: U Šumavy 278/24, Praha – Dolní Měcholupy, 11101.
Autor petice: Josef Holeš, RČ:720825/0511, trvale bytem Za Kovárnou 52/7, Praha – Dolní Měcholupy, 111 0 1, předseda spolku Dolnoměcholupsko z.s.
Autor: Josef Holeš | 1 podpis
Více >Věc: Podpora a zachování činnosti Galerie kritiků v Paláci Adria
My, níže podepsaní občané a příznivci kultury, bychom vás rádi upozornili na vážnou situaci, které čelí Galerie kritiků a Sdružení výtvarných kritiků a teoretiků z.s.(dále jen „Sdružení“). Z důvodu stoprocentního zdražení nájmu prostor v Paláci Adria hrozí, že tato významná kulturní instituce bude nucena ukončit svou činnost. Žádáme vás proto o podporu k zajištění dalšího fungování Galerie kritiků.
O Galerii kritiků
Galerie kritiků byla zřízena jako nezisková instituce v roce 2001 za účelem poskytování hodnotných kulturních služeb v centru Prahy. Od té doby se stala významným kulturním centrem s bohatým výstavním programem a pravidelnými mezinárodními výstavami. Každoročně pořádá soutěž Ceny kritiky za mladou malbu, která podporuje mladé umělce do 30 let, a je důležitou platformou pro začínající talenty.
Význam galerie
Kultura a vzdělávání - galerie přispívá k rozvoji kulturní vzdělanosti a zájmu veřejnosti o současné výtvarné umění, poskytuje vzdělávací programy, komentované prohlídky a besedy s umělci široké veřejnosti.
Podpora umělců - galerie poskytuje prostor mladé generaci umělců, čímž podporuje jejich profesní růst a integraci do mezinárodní umělecké scény.
Mezinárodní spolupráce - díky spolupráci se zahraničními partnery a mezinárodním výstavám galerie zvyšuje prestiž českého umění v zahraničí.
Aktuální situace
Zdražení nájmu v Paláci Adria ohrožuje ekonomickou stabilitu Galerie kritikůa její schopnost poskytovat kvalitní kulturní služby. I přes maximální úspory a získávání finančních prostředků z různých zdrojů, včetně grantů, příspěvků a vlastních aktivit, není Sdružení schopno pokrýt zvýšené náklady na nájem.
Prostor Galerie kritiků v 1. patře budovy Adria není vhodný ani pro galerijní činnost, ani pro komerční podnikání. Sdružení trvalo deset let, než přesvědčilo své publikum o vstupu do galerie po schodech či výtahem. Budova navíc potřebuje opravy a chátrá, což negativně ovlivňuje všechny nájemce. Přestože nájem je hrazen městskými granty, zvýšení nájmu činí komerční pronájem pro Galerii kritiků zcela nereálným.
Sdružení nejen pořádá výstavy, ale také hájí profesní, sociální a autorská práva svých členů, organizuje mezinárodní projekty a slouží jako informační zdroj pro odbornou i širokou veřejnost. Pro rok 2024 jsou plánovány významné zahraniční výstavy z Makedonie a Holandska, které nyní hrozí zrušením.Likvidace galerie by měla vážné dopady na uměleckou obec.
Naše žádost
Zachování výše nájmu: Žádáme o zachování stávající výše nájmu nebo její přiměřené navýšení, které by umožnilo galerii pokračovat ve své činnosti bez finančního kolapsu.
Podpora z veřejných zdrojů: Apelujeme na Magistrát hlavního města Prahy, aby poskytl dodatečnou finanční podporu pro zajištění činnosti Galerie kritiků jako důležité kulturní instituce.
Ochrana kulturního dědictví: Vyzýváme majitele Paláce Adria, aby zvážili kulturní hodnotu a tradici Galerie kritiků a podpořili její zachování.
Proč je Vaše podpora důležitá
Vaše podpora je klíčová pro udržení kulturního bohatství Prahy a pokračování činnosti galerie, která již více než dvě desetiletí obohacuje kulturní život našeho města. Společně můžeme zajistit, že Galerie kritiků bude i nadále místem, kde se setkávají umělci, kritici a široká veřejnost, a kde se tvoří a prezentuje výtvarné umění na nejvyšší úrovni.
Prosíme všechny, kteří souhlasí s touto peticí, aby připojili svůj podpis a pomohli nám zachránit Galerii kritiků. Děkujeme vám za podporu!
Kontakt
Mgr. Vlasta Čiháková-Noshiro, Ph.D.
Předsedkyně Sdružení výtvarných kritiků a teoretiků, kurátorka Galerie kritiků, Palác Adria v Praze
Autor: Vlasta Čiháková Noshiro | 2 podpisy
Více >Bába pod kořenem je internetový mem, založený na reportáži natočené Davidem Pikem pro televizi Nova a odvysílané v Televizních novinách dne 26. července 2012.
Slavně se na obrazovky a do kin vrátila jako trailer na chystaný fiktivní film Bába pod kořenem.
Bohužel se tento film neměl nikdy realizovat, ale my to chceme změnit. Jsme banda amatérů, která udělala dokument o Jiřím Károvy a chceme se vrhnout i na Zdenu.
Když uvidíme že alespoň 2000 z vás tento celovečerák chtějí vidět tak u krouhneme část rodinného rozpočtu a pustíme se do toho.
S pozdravem David, Michal a Kino Balt
Autor: David Paskevic | 362 podpisů
Více >PETICE dle čl. 18 Listiny základních práv a svobod a zákona č. 85/1990 Sb. o právu petičním „Zavrtáme VRT!“ Petice za podzemní řešení (v podobě tunelu) vysokorychlostní trati v Dolních Měcholupech. Vážený pane primátore, vážení zastupitelé hl. m. Prahy, my níže podepsaní občané se na Vás obracíme ve věci vhodného řešení vysokorychlostní trati (dále jen „VRT“), která má v budoucnu procházet městskou částí Praha – Dolní Měcholupy. Dne 19.3.2024 proběhl výbor územního rozvoje zastupitelstva hl. m. Prahy, kde byl projednán i bod, který řešil návrh na změnu územního plánu i Zásad územního rozvoje na vedení trasy VRT přes městskou část Praha - Dolní Měcholupy. Výbor územního rozvoje rozhodoval zcela bez na jednoznačných a relevantních podkladů. Dovolujeme si připomenout, že vedení městské části Praha – Dolní Měcholupy vyjádřilo jednoznačný nesouhlas s projednáním tohoto bodu, pokud není jednoznačně stanoveno, že bude schváleno pouze podzemní vedení trati (tedy tunel). Tento požadavek městské části Praha – dolní Měcholupy nebyl respektován. Ze strany zástupců městské části Praha – Dolní Měcholupy bylo tedy na místě připomenuto, že městská část Praha – Dolní Měcholupy podporuje pouze podzemní variantu. Navzdory této skutečnosti výbor pro územní rozvoj 8 hlasy podpořil návrh na schválení přípravy výše uvedených změn, a to bez jasného a jednoznačného závěru, zda bude VRT vedena tunelem (v podzemí) anebo estakádou (nad zemí). Usnesení výboru tak bylo schváleno bez jasného závěru, zda trať bude vedena v podzemním tunelu či na estakádě viaduktu vysokém 12 m anebo na 9 m vysokém valu, který by fakticky rozdělil městskou část na 2 části. Správa železnic se k věci vyjádřila následovně: „nikdo ještě neříká, zda bude estakáda nebo tunel“. My níže podepsaní občané se na Vás tedy obracíme s žádostí, aby byla VRT před městskou část Praha – Dolní Měcholupy vedena pod zemí, tedy tunelem. Důrazně nesouhlasíme ani s variantou estakády na viaduktu ani s variantou rozdělení městské části na 2 části prostřednictvím valu. Záměr vedení VRT na estakádě viaduktu, který bude vysoký 12 m je zcela nevhodný z následujících důvodů: Zamezení možnosti výstavby plánovaného parku, rozdělení parku na několik částí, devastace plánovaného parku, neboť např. pod estakádou by patrně nerostla zeleň, nebylo by možné vysadit stromy apod. Významná limitace množství zeleně v městské části spojené s limity výstavby plánovaného parku. Negativní dopady jako hluk, vibrace, světlo od projíždějících vlaků atd. Výrazné zhoršení životního prostředí v městské části. Zásadní zhoršení kvality života a možnosti volnočasových aktivit. Záměr vedení VRT na valu vysokém 9 m je zcela nevhodný z následujících důvodů: Faktické rozdělení městské části Praha – Dolní Měcholupy na 2 části a vytvoření mezi těmito dvěma částmi téměř nepřekonatelnou bariéru. Zamezení výstavbě plánovaného parku, na kterém mají občané městské části velký zájem. Významná limitace množství zeleně v městské části (s ohledem na absenci plánovaného parku). Negativní dopady jako hluk, vibrace, světlo od projíždějících vlaků atd. Výrazné zhoršení životního prostředí v městské části. Zásadní zhoršení kvality života a možnosti volnočasových aktivit. Vážený pane primátore, vážení zastupitelé hl. m. Prahy, s ohledem na výše uvedené důvody se na Vás obracíme a důrazně žádáme, aby plánovaná VRT v městské části Praha – Dolní Měcholupy byla řešena výlučně podzemní variantou (tunelem), která je pro nás, podepsané občany, i pro vedení městské části, jedinou akceptovatelnou možností. Podzemní varianta je nejméně rušivá, nebude produkovat takové množství hluku, vibrací či světla z projíždějících vlaků, navíc nezamezí výstavbě dlouho plánovaného parku, který by měl podpořit i komunitní a společenský život v Dolních Měcholupech, resp. výstavbu parku neomezí natolik, že by park fakticky nebyl příliš využitelný ke svému účelu. My, občané Dolních Měcholup, tímto žádáme zastupitelstvo hl. Prahy, primátora hl.m. Prahy, Magistrát hl.m. Prahy, aby konali v souladu s tím, že v Dolních Měcholupech za žádnou cenu nechceme nadzemní variantu VRT. Petiční výbor ve složení členů spolku Dolnoměcholupsko z.s.: 1) Josef Holeš, RČ:720825/0511, trvale bytem Za Kovárnou 52/7, Praha – Dolní Měcholupy, 1110 1, 2) Ing. Petr Šavrda, RČ: 630622/2109, trvale bytem U Šumavy 278/24, Praha – Dolní Měcholupy, 111 01, 3) Ing. Pavel Brabec, RČ: 961127/0515, trvale bytem Nad Vokolky 237/29, Praha – Dolní Měcholupy, 111 01. Petiční výbor může zastupovat jakýkoliv člen petičního výboru. Petici organizuje spolek Dolnoměcholupsko, z.s., se sídlem: U Šumavy 278/24, Praha – Dolní Měcholupy, 11101. Autor petice: Josef Holeš, RČ:720825/0511, trvale bytem Za Kovárnou 52/7, Praha – Dolní Měcholupy, 111 0 1, předseda spolku Dolnoměcholupsko z.s.
Autor: Josef Holeš | 68 podpisů
Více >Vyzýváme politickou reprezentaci, aby, s ohledem na obyvatele města, neumožnila změnu územního plánu ze sportoviště na komerčně zastavitelnou plochu a jednala s vlastníkem pozemku o možném rozvoji v rámci aktuálně platného účelu – tedy sportovního využití (detailní popis problematiky naleznete níže).
Jak můžete nyní pomoci vy?
Nejvíce tím, že fyzicky přijdete a vyjádříte svůj názor na zásadním jednání Výboru pro územní rozvoj ZHMP, kde bude na programu právě projednání změny územního plánu pro toto sportoviště (Z 3205/14 - Šemíkův břeh). Nejspíše se bude jednat o úterý 19. 3. 2024 nebo 16. 4. 2024 (sledujte náš FB). Právě výbor dává stanovisko pro rozhodnutí našim magistrátním zastupitelům, kteří mají budoucnost sportoviště plně ve svých rukou.
Dále podepište online petici a přijďte na zasedání Zastupitelstva MHMP, kde bude změna územního plánu na programu (Z 3205/14 - Šemíkův břeh).
Zastavění sportovního areálu Erpet Smíchov v ploše téměř tří hektarů na břehu Vltavy by znamenalo nevratnou ztrátu nejen pro Smíchov, ale pro celou Prahu.
Sportoviště bylo historicky využívané především jako fotbalové hřiště (od roku 1957), v roce 1980 přibyla sportovní hala, následně přestavěna na golfové centrum, postupně přibyly tenisové kurty a další sportovně-rekreační plochy. V období koronavirové pandemie byl areál novým majitelem SEBRE, a to i přes sportovní poptávku, záměrně uzavřen pro sport.
Na Smíchově vzniká mnoho nových developerských projektů a počet obyvatel této čtvrti se v následujících letech zvýší přibližně o třetinu, tedy cca 10 000 lidí. To nejen enormně zvedne poptávku po sportovních a rekreačních plochách v blízkém okolí, ale také významně zkomplikuje stav už nyní kapacitně přetížené veřejné i individuální dopravy. Na zmiňované území a jeho rekreační funkci proto nelze nahlížet izolovaně lokálně, ale je nutné jeho účel posuzovat komplexně ve vztahu k celému území Smíchova, a to zejména v budoucnu.
V předmětné lokalitě proto v žádném případě není důvodné obětovat prostor určený pro sport a rekreaci komerční zástavbě. Toto místo je unikátní svou polohou a je to poslední větší plocha v okolí určená pro sport. Magistrátní zastupitelé by tak neměli existující sportoviště nechat nevratně zastavět. Naopak, měli by sportovní aktivity podporovat a budovat další. Oblast u řeky je pro rekreaci a sport ideální, jak říká i magistrátem schválená Koncepce pražských břehů, kterou zpracoval IPR v roce 2014.
Děkujeme za vyjádření i vašeho názoru,
Spolek Za lepší Smíchov
www.zalepsismichov.cz
www.facebook.com/zalepsismichov
Termíny zasedání Výboru pro územní rozvoj ZHMP a program (hledejte: Z 3205/14 - Šemíkův břeh): www.praha.eu/jnp/cz/o_meste/primator_a_volene_organy/zastupitelstvo/vybory_zastupitelstva/archiv_zpravy_z_vyboru_zastupitelstva/volebni_obdobi_2022_2026/rok_2023_2026/vybor_pro_uzemni_rozvoj_zhmp/index.html
Autor: spolek Za lepší Smíchov | 510 podpisů
Více >Žádáme o zabránění rizika převodu zámku v Kunraticích do rukou spekulantů! Zámek Kunratice je historický objekt v Praze – Kunraticích, chráněný jako kulturní památka, spolu s okolním areálem leží v samém srdci obce a měl by sloužit veřejnosti. Zatímco okolní historické budovy a dvůr byly již před lety převedeny do správy obce, opraveny a jsou jedním z center služeb a komunitního života v Kunraticích, samotná budova zámku je již 10 let opuštěná, nepřístupná a chátrá.
Přesto, že o zámek má dlouhodobě zájem MČ Kunratice i místní spolky a občané (v anketě, kterou občanský spolek Kunratice žijou realizoval na akci Zažít Kunratice jinak, získal navržený bod „Opravit/zpřístupnit zámek a zahradu“ druhý nejvyšší počet hlasů), poslal současný disponent, Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových, zámek těsně před vánočními svátky do aukce, která má proběhnout již 18. ledna 2024 od 10hod.!!
Takto narychlo vyhlášená aukce vzbuzuje mnoho otázek a rozhodně nenahrává seriózním kupcům se zájmem o zachování budovy. Naopak, máme vážné důvody se obávat, že se může objekt dostat do rukou spekulantů, kteří se budovy “zbaví” a získají tak přístup k lukrativním pozemkům pod ním. Přišli bychom tak nejen o cennou historickou hodnotu zámku, ale i o centrální komponent a dominantu naší obce.
Nám, občanům Kunratic, není zámek lhostejný a proto žádáme okamžité zrušení aukce a otevření jednání státu s hlavním městem a MČ Praha-Kunratice o převodu zámku do jejich vlastnictví.
My, níže podepsaní, s tímto textem souhlasíme
Autor: Lukáš Svoboda | 723 podpisů
Více >Petice pro změnu Českého Národního Jídla na tradiční pokrm: Bramborový Salát s Řízkem
Autor: Okamura Novotný | 2 podpisy
Více >Chceme, aby se Sandro vrátil do vily, jelikož cítíme, že byl tendenčně odejit. Pokaždé, kdy se mohl spárovat s někým, kdo mu byl sympatický, došlo k externímu zásahu.
Věřím, že pro TV bude vhodný krok, pokud vrátí Sandra do vily nebo alespoň umožní divákům, aby o to v jejich aplikaci hlasovali.
Autor: Petr Hnátek | 1 podpis
Více >My, Cech fiakristů a povozníků Čech a Moravy, chceme vyjádřit náš nesouhlas se zrušením míst pro koňské povozy na Staroměstském náměstí a ve Stromovce.
Rada hlavního města Prahy v této věci rozhodnula dne 20. prosince 2021. Náš cech nebyl ani informován o tom, že se tato věc bude na schůzi rady řešit, čímž mu byla odepřena možnost se k věci vyjádřit a bránit se. I s výsledkem jsme se poprvé setkali až na Twitteru.
Hlasování o zrušení koňských povozů bylo reakcí na tendenční kampaň Kůň není stroj. Kampaň je postavena na lživých informacích. My, jakožto majitelé koní, zásadně odmítáme všechny body zmíněné kampaně. Chceme dostat možnost bránit se proti verdiktu Rady hlavního města Prahy.
Prvním bodem kampaně Kůň není stroj je tvrzení, že kočár je pro koně extrémně těžký. Toto tvrzení je lživé. Kočáry, které používáme, váží mezi 500-550 kg. Skutečnost, že na rovném povrchu kůň utáhne až trojnásobek vlastní váhy, zde byla kompletně opomenuta. I pokud je kočár plně naložený, tak jeho váha nepřesáhne 1200 kg. Pokud dva koně váží dohromady 1400 kg, tak se stále jedná pouze o méně než jednonásobek jejich vlastních vah.
„Kočáry dnes mají taková kuličková ložiska, že ty koně by je v pohodě utáhly i na ocase. Jezdí se okruh asi dva kilometry, pro koně malá procházka.“
Ing. CSc. Jan Navrátil pro Mladou frontu DNES dne 5. ledna 2022
Další argumenty kampaně zmiňují nevhodné prostředí pražských ulic, které koně údajně příliš stresuje, což má za následek jeho splašení a následné ublížení na zdraví sobě, nebo osobám v jeho okolí. Tyto argumenty lze vyvrátit faktem, že v Praze nikdy k žádnému takovému incidentu nedošlo. Je pravda, že ne každý kůň se k této práci hodí, a proto si koně pro tuto činnost pečlivě vybíráme. Naši koně prošli potřebným výcvikem a mají vhodné povahové vlastnosti. I díky tomu a naší prvotřídní péči se naše koně těší dobrému zdraví, jak ostatně dokazuje nespočet veterinárních zpráv, kterými jsme schopni naše tvrzení podložit.
V kampani se také dočteme, že koně jsou v letních vedrech tak přepracovaní, že někteří z nich kolabují a mohou zemřít na přehřátí organismu. Tento argument je opět lživý. V Praze neevidujeme žádný takovýto případ. Přesto jsme však na stanoviště na vlastní náklady pořídili napojení hydrant, ze kterého koně během směny napájíme, případně chladíme.
„Kůň je stepní zvíře, má perfektní termoregulační systém, je zvyklý být na slunci, ostatně v přírodě je na něm taky.“
Aleš Fiala, prezident Asociace svazu chovatelů koní pro Mladou frontu DNES dne 5. ledna 2022
Dalším argumentem kampaně je nevhodný povrch, po kterém jsou koně nuceni chodit. Proto naše koně chráníme speciálními podkovami s tlumící pryží, které jsou schopny eliminovat tvrdé nárazy. Koním s tímto typem podkov chůze po asfaltu a dlažbě nevadí.
Posledním argumentem kampaně Kůň není stroj je tvrzení, že kočáry tažené koňmi do historického centra města nepatří. K vyvrácení tohoto argumentu budeme potřebovat právě Vaši pomoc. My, Cech fiakristů a povozníků Čech a Moravy, Vás proto žádáme o podpis do naší petice, kterým vyjádříte svůj nesouhlas se zrušením této činnosti.
Děkujeme,
Členové Cechu fiakristů a povozníků Čech a Moravy s rodinami
https://www.facebook.com/CechFiakristu
Autor: Jiří Brejcha | 454 podpisů
Více >PETICE ZA ZÁCHRANU GALAXIE - proti přestavbě na bytový dům, za vytvoření „Kulturní dům Jižní Město“
My, níže podepsaní občané, touto peticí žádáme:
1. Aby MČ Praha 11 a hl. m. Praha zachovala budovu Galaxie na Hájích jako objekt veřejné vybavenosti.
2. Nesouhlasíme s přestavbou objektu na megalomanský bytový dům.
3. Požadujeme zřízení kulturního střediska „Kulturní dům Jižní Město“ nebo jiné využití ve prospěch obyvatel Hájů – Prahy 11.
Požadavky petice požadujeme projednat na jednání Zastupitelstva MČ Praha 11 a Zastupitelstva hl. m. Prahy.
V Praze dne 22.4.2021
Petiční výbor:
Martin Farmačka, Praha 11
PhDr. Šárka Zdeňková, Praha 11
PhDr. Jan Jaroš, Praha 11
Ing. Ladislav Kos, Praha 11
Pozn.: Vaše e-mailová adresa bude před odevzdáním petice vymazána a nebude na ní uvedena.
Autor: Ivana Hovorková | 33 podpisů
Více >Foto: Leif Jørgensen. Wikimedia Commons
Smíchovská lávka je neocenitelnou součástí místního genia loci. Již 90 let slouží dobře svému účelu a jedná se o kvalitní technické dílo pražské Kolbenky. Více se o její konstrukci můžete dočíst na tomto odkazu: http://www.mosty.cz/index.asp?module=ActiveWeb&page=WebPage&s=mosty-8-clanek16
Lávka má tedy hodnotu nejen historickou, ale i technickou. Zároveň poskytuje krásný výhled směrem k Pražskému hradu. Bohužel je její budoucnost aktuálně ohrožena plánovanou rekonstrukcí nádraží Praha-Smíchov spojenou s projektem Smíchov City.
Pokud souhlasíte s nutností jejího zachování a rekonstrukce, prosím, připojte se k podpisu petice.
Děkuji.
Autor: David Platil | 12 podpisů
Více >VÝZVA MINISTRU KULTURY ČESKÉ REPUBLIKY
k respektování závazků památkové ochrany světového kulturního dědictví hlavního města Prahy
Zastavte komerční projekt CENTRAL BUSINESS DISTRICT podle Zahy Hadid, který nenávratně poškodí jedinečnou identitu historického centra Prahy!
Central Business District v oblasti Masarykova nádraží není cesta pro moderní rozvoj historického města!
Vážený pane ministře, my, níže podepsaní, považujeme projekt atelieru Zahy Hadid pro společnost Penta, navržený na území pražské chráněné památkové rezervace v okolí Masarykova nádraží, pro centrum Prahy za krajně nevhodný. Uvědomujeme si zejména ohrožení statutu Prahy jako světového kulturního dědictví UNESCO. Souhlas státní správy a samosprávy s tímto záměrem by obětoval historické centrum Prahy tvrdému komerčnímu využití, a to bez ohledu na veřejný zájem o obyvatelné prostředí města.
V dotčeném území od Masarykova nádraží až k Vítkovu je třeba vyřešit funkční vazby na stávající zástavbu. Rozvoj lokality musí být výsledkem komplexní urbanistické rozvahy a veřejné shody o jejím využití a formě. Skupina Penta však bez potřebné diskuze a na základě vlastní soutěže chce realizovat projekt „Central Business District“, který nenapravitelně zničí harmonický charakter centra města, jeho identitu a historickou hodnotu. Navržené naddimenzované budovy poškodí velikostí i měřítkem dochovanou harmonii městské struktury, vyvážený vztah staré a nové zástavby i ikonickou dominantu Vítkova. Architektonické řešení projektu s vysokou zlatou klecí a pásem robustních bloků vnáší do území chaos v podobě cizorodého prvku, který nemá šanci stát se městotvorným faktorem. Obří fasády a mamutí komplexy nepřinášejí pestrost a proměnlivost parteru města. Naopak vždy znamenají zhoršení kvality životního prostředí a nárůst dopravních problémů.
Ve světě se již z urbanistických omylů dávno poučili. V Praze však zájmy developerů mívají často prioritu před ochranou světového kulturního dědictví. Pražský magistrát, respektive jeho výkonná složka památkové péče, prosazuje zpravidla jiný postoj než je odborné stanovisko NPÚ - organizace Ministerstva kultury.
Celé historické jádro Prahy je na Seznamu světového kulturního a přírodního dědictví UNESCO od roku 1998, kdy se český stát smluvně zavázal k jeho ochraně. Tato skutečnost nás všechny - občany, architekty i projektanty, investory i developery, státní správu i samosprávu - zavazuje pečovat o jedinečnou a krásnou Prahu s úctou a pokorou. Vidíme však, že při rozhodování orgánů památkové péče selhává státní správa a samospráva. Chybná rozhodnutí musí být zrušena a další rozvoj města už nesmí probíhat podle přání developerů.
My, níže podepsaní, Vás vyzýváme, abyste zrušil souhlas s realizací obřího komerčního projektu Central Business District společnosti Penta v oblasti Masarykova nádraží, který především nevzešel ze zásadní urbanistické studie lokality, ale ze soukromé iniciativy developera, a je v zásadním rozporu s pravidly památkové ochrany města Prahy.
Vizualizace projektanta, bloky výška 38,5,čelní blok ca 42 m, 44m výška ochozu Prašné brány. arch. forma typu Quadrio.
Polyfunkční objekt Masaryk Centre 1 má atiku v západní části v délce 42 m ve výši 37,55 m, zvýrazněný západní akcent nároží dokonce dosahuje výše v projektu 41,9 m.
Autor: Jiří Gebert, ing.architekt. ČKA, BYAK, Bubenečská besed | 544 podpisů
Více >Vážený pane ministře kultury,
obracíme se na Vás ve věci ukončení působení pana Adama Budaka v Národní galerii Praha. Po Jiřím Fajtovi a Otto M. Urbanovi se jedná o třetí odchod odborné osobnosti, se kterou se Národní galerie Praha musí vyrovnat. Okolnosti propuštění Adama Budaka jsou přinejmenším kontroverzní a eticky diskutabilní.
Adam Budak je považován za jednoho z největších odborníků ve své profesi. Do ztuhlé a mnoho let zakonzervované státní instituce přinesl určité poslání, otevřel ji lidem, návštěvnost galerie rostla přímo úměrně ke kvalitě mnoha realizovaných projektů, které si získaly lokální i světovou pozornost. Adam Budak byl ke dni 15. 11. 2019 na hodinu propuštěn. Doufáme, že jste si plně vědom toho, že s odchodem Adama Budaka odchází i jeho bohaté vztahy, kontakty, zkušenosti a prestiž, které pro současnou českou výtvarnou scénu měly svůj nezanedbatelný význam.
Generální ředitelka NGP, Ing. Alena Anne-Marie Nedoma, která Budaka odvolala, byla Vámi do funkce jmenována ke dni 26. 9. 2019. Své poslání definovala jako krátkodobé a do jisté míry skryté, protože bude orientováno především na přípravu fungující instituce.
Odůvodnění propuštění, které paní ředitelka poskytla serveru Aktuálně.cz, je zavádějící a vykonstruované a tímto způsobem realizovaná výpověď osobnosti s tak vysokým renomé jako má Adam Budak pak působí jako jeho účelové odstranění. Zároveň v jejím srovnání s kunsthalle zaznívá vize, ve které chce NGP omezit přítomnost současného umění v programu NGP, stejně jako komunikaci se současnou výtvarnou scénou. To považujeme za velmi nešťastné a tragické, zvláště potom, co Adam Budak konečně dokázal tuto instituci propojit s těmi, kdo konstituují její náplň – s umělci. Je nemyslitelné, aby byla NGP jako jediná největší instituce reprezentující Českou republiku odříznuta od umělců, dalších národních institucí a mezinárodní scény. Ptáme se proto, kolik jiných osobností jako je Adam Budak v této instituci v oblasti současného umění zůstává a jak bude galerie zodpovědně naplňovat program, ke kterému ji její význam zavazuje?
Jsme přesvědčeni, že kompetence dočasné krizové ředitelky NGP byly překročeny a domníváme se, že byly vědomě zneužity. Vnímáme jako nezodpovědné a neetické činit takto zásadní změny ve výstavním programu galerie a propouštění odborníků na hodinu v krizovém režimu vedení instituce.
Jsme dále přesvědčeni, že by změny takto vysokých funkcionářů měla provést až řádně zvolený/á ředitel/ka NGP v řádném konkurzním řízení, kde v komisi zasednou skuteční odborníci v oblasti umění.
A ne naposled jsme přesvědčeni, že bychom v našem prostředí měli kultivovat zdravé zaměstnanecké podmínky a spravedlivá procesní řízení.
My, níže podepsaní, Vás vyzýváme k veřejnému vysvětlení celé situace a jejímu narovnání a ke zveřejnění záměrů, personálních změn a programu NGP pro další období.
Autor: Marie Lukáčová | 328 podpisů
Více >Nesouhlasím s výstavbou “Rezidence Bohnická“, která by měla vyrůst mezi statkem Vraných a budovu bývalé školy. Její velikost, hmota i zpracování jsou ve výrazném nesouladu se stávající historickou zástavbou starých Bohnic
– vesnické památkové zóny. Svou naddimenzovaností vzhledem k velikosti pozemku ničí panorama vesnické návsi. Zároveň se obávám významného nárůstu dopravy – výjezd z podzemních garáží by měl ústit do uličky, která je v současnosti stezkou pro pěší a cyklisty.
Petici připravil v říjnu 2019 spolek Bohnice žijí, z.s., U Velké skály 151/16, Praha Praha 8-Bohnice, IČO 1358308.
Zastupovat veřejnost pro jednání s úřady bude Eliška Ripková, U Velké skály 151/16, Praha 8-Bohnice.
www.bohniceziji.cz
Autor: Adéla Ripková | 234 podpisů
Více >Důrazně protestuji proti kácení 22 břestovců v ulici Lužická Praha 2.
Protestuji proti záměru postupně zlikvidovat unikátní stromořadí v ulici Lužická a nahradit jej jiným druhem.
Další informace na www.alejluzicka.cz
Autor: Stepan Mikes | 1184 podpisů
Více >Svým podpisem podpoříte změnu názvu pražského letiště na Letiště Daniela Nekonečného. Podpořte památku nejvetšího českého šoumena a celebrity a nenechte ho zapadnout v propadlišti dějin.
Autor: Daniel Liška | 14 podpisů
Více >Vážení čtenáři, jste-li pro pravidelný provoz vozů Tatra T1 na běžné lince 2 nádraží Braník - sídliště Petřiny chceme vás touto cestou požádat o zaslání podpisu. Předem všem velice děkujeme za spolupráci. SLEDUJTE www.metrobus.cz - zajímavosti a zpravodajství z městské dopravy v Praze
Autor: Daniel Vítek | 3 podpisy
Více >Vážení čtenáři,
z důvodu integrace a možmožného vedení tramvajových linek do Středních Čech bych uvítal čísla 27 až 39.
Trolejbusy raději 251 až 268.
Příměstské autobusy raději 270 až 399.
Školní linky raději 851 až 875 (751 až 775).
Noční linky:
Tramvaje 89 až 99.
Historická tramvajová linka 71 (81).
Veletržní linky 8xx ponechat.
Autor: Patrik Eger Eger | 3 podpisy
Více >PETICE
dle čl. 18 Listiny základních práv a svobod
a zákona č. 85/1990 Sb. o právu petičním
„za znovuzprovoznění Křižíkovy fontány na pražském holešovickém Výstavišti“
My, níže podepsaní, prostřednictvím této petice žádáme o znovuzprovoznění Křižíkovy světelné fontány na pražském holešovickém Výstavišti.
Fontána navržená slavným českým elektrotechnikem Františkem Křižíkem (1847-1941) se poprvé rozsvítila 24. května roku 1891 u příležitosti Jubilejní zemské výstavy. Od 28. května téhož roku pak fungovala každý večer. První práce začaly v říjnu roku 1890 a vznikly při nich pode dny bazénů prostory pro obsluhu, včetně 150 metrů dlouhého průchodu k nedaleké strojovně, kde bylo kromě jiného umístěno i čerpadlo. Stavba nadzemní části byla zahájena v únoru následujícího roku a skončila o tři měsíce později.
Dna dolního a horního bazénku tvořila silná skla, pod nimiž byly umístěny regulovatelné obloukovky s parabolickými reflektory z hliníkového plechu, které osvětlovaly proudy vody stříkající z trysek. V dolním bazénu bylo šest střiků osvětlováno šesti lampami, v bazénu bylo 16 lamp a 14 trysek rozmístěných ve dvou soustředných kruzích kolem jedné střední trysky. Vlastní osvětlení měly i tři vodopády tvořené vodou stékající z horního bazénu do dolního.
Voda stříkala až do výše několika desítek metrů a v záři světelných zdrojů bylo vidět až ze Starého Města. Aby se voda zabarvila, byly využívány různobarevné skla, které byly umístěné nad obloukovkami a vyměňovanými obsluhou v pravidelných intervalech. Veškeré osvětlovací zařízení pocházelo z dílen Křižíkova pražského závodu.
Velkou rekonstrukcí prošla fontána v souvislosti s přestavbou Výstaviště pro Všeobecnou československou výstavu konanou v roce 1991.
Nová doba přinesla další technické novinky: promítání obrazu na vodní clonu, filmovou projekci na vodní plochu či laserové efekty. K dispozici byl externí světelný park a díky pětapadesáti elektroakustickým zářičům mohly být tribuny dokonale ozvučeny.
Světelná fontána se již před sto lety stala každovečerní senzací tehdejší výstavy. Jedna z nejpozoruhodnějších staveb pražského Výstaviště patřila ještě loňského roku k lákavým atrakcím, které stověžatá Praha svým návštěvníkům nabízela. Kolem fontány vznikl amfiteátr pro více než 6 000 diváků, pro něž agentura Orfeus rok co rok připravovala vodní a světelná show na nejkrásnější melodie klasiků vážné hudby a popových hvězd i unikátní původní scénické projekty.
Agentuře Orfeus byla za divácky nejpřitažlivější akci opakovaně udělena výroční cena SISYFOS.
V roce 2017 dostal provozovatel výpověď a fontána po více jak 20ti úspěšných letech ukončila svůj provoz.
S touto skutečností se nemůžeme smířit. Je přinejmenším smutné, že to, co by se mělo chránit pro budoucí generace, je zavíráno a zatracováno. Nezanedbatelné množství mladých lidí dovedlo ocenit přínos vážné hudby právě díky Křižíkově fontáně. Pro mnohé děti byla prvotní cestou před divadlem.
Chceme tuto kulturní záležitost zachovat pro budoucí generace, nepřejeme si její zavření.
Děkujeme.
Za petiční výbor:
Bc. Tereza Fortuníková, DiS.
Kratochvílova 2, Praha 6
Autor: Tereza Fortuníková | 202 podpisů
Více >My, níže podepsaní občané, vyjadřujeme tímto nesouhlas se záměrem výstavby nazvaným jako „Sportovní centrum Ladronka“, který je připravován na pozemcích parc. č. 2489/18, 2489/3, 2490/2, 3693/4 v katastrálním území Břevnov, společností Sports Centre Ladronka a.s. (dále jen „Záměr“).
Zásadně se ohrazujeme proti výstavbě Záměru v navrhované podobě, a to z následujících důvodů:
1. Záměr svým rozsahem, koncepcí a zastavěností neodpovídá stávajícímu charakteru zástavby v okolí, a tím je v přímém rozporu se stávajícím územním plánem.
2. Záměr je necitlivě umístěn do stávají plochy sportu a výrazně redukuje rozsah sportovních ploch na úkor tzv. doplňkových staveb, přičemž zásadně překračuje běžné normativy a zvyklosti pro výstavbu doplňkových staveb v zóně, jejíž využití je územním plánem určené pro sport.
3. Jednotlivé funkční celky tzv. doplňkových staveb jsou silně předimenzovány, jejich účelnost se jeví jako sporná a navrženými parametry odpovídají spíše luxusním bytovým domům než deklarovanému záměru využití, tj. krátkodobému ubytování pro sportovce.
4. Záměr počítá s budovou velkokapacitní restaurace, klubovny a šaten na západním okraji pozemku jako s existující stavbou, přičemž tyto objekty byly v minulosti zbourány a k dnešnímu dni neexistují! Provozní vliv šaten, klubovny a restaurace nebyl posouzen z hlediska vlivu na životní prostředí, ve studii oslunění ani nebyly dostatečně zohledněny negativní vlivy na přilehlé bytové domy a obyvatele v bezprostředním okolí.
5. V neposlední řadě se obáváme, že projekt přinese do jinak poklidné lokality značné dopravní zatížení, neúměrné kapacitním možnostem příjezdových komunikací, a to i po jejich uvažovaném rozšíření.
Zdůrazňujeme, že nejsme proti výstavbě jako takové, ale proti necitlivé koncepci Záměru v předložené podobě.
Tuto petici směřujeme radním a zastupitelům Městské části Prahy 6 a voleným zástupcům i orgánům Magistrátu Hlavního města Praha a žádáme je, aby:
1. Aby znovu projednali plánovanou výstavbu záměru a umožnili veřejnou diskuzi o podobě projektu „Sportovní centrum Ladronka“ s obyvateli dotčené lokality.
2. Aby stejnou mírou jako zájmy developera brali v úvahu též zájmy obyvatel města a městské části Břevnov.
3. Aby ve svém rozhodnutí ohledně tohoto projektu zohlednili závazné určení územního plánu s ohledem na běžné normativy i novou koncepci Metropolitního územního plánu, která je ve fázi přípravy.
4. Aby z možnosti svých pravomocí přiměli investora ke změně Záměru, která bude citlivě řešit sporné body, výhrady a připomínky dotčených osob.
Dále žádáme příslušné orgány MČ Praha 6, zejména starostu, Radu a Zastupitelstvo MČ, příslušné orgány a zastupitele Magistrátu Hl. města Praha a příslušné orgány státní správy, aby předložili veškeré možné námitky k ochraně zájmůobce, jejích občanů i životního prostředí a zasadili se o zastavení Záměru v navrhované podobě.
Autor: Zdeněk Groessl | 401 podpisů
Více >Vyberte si svůj region